Martonyit kérdőre vonták a kiadatás ügyében
Martonyi János külügyminiszter szerint a kormány döntött Ramil Safarov átadásáról, ezért a kormány minden tagjának vállalnia kell a felelősséget.
A tárcavezető az Országgyűlés külügyi bizottságának szerdai ülésén elmondta, az azeri katonatiszt 2004-ben kezdődött ügyével Magyarország "akarva-akaratlanul" bekerült az azeri-örmény konfliktusba, amelyből az átadással ki akart lépni. Kovács László (MSZP), a bizottság alelnöke ezzel szemben hangsúlyozta, az ország a lépéssel éppen hogy belépett a konfliktusba.
Martonyi János határozottan visszautasította azokat a feltételezéseket, hogy a döntés hátterében bármilyen megállapodás állt volna Azerbajdzsánnal, és ezt - tette hozzá - az idő is igazolni fogja.
A miniszter az ellenzéki képviselők kérdéseire sem kívánt a döntés részleteiről, annak előzményeiről beszélni, így arról sem, hogy az egyes tárcáknak vagy a kormánytagoknak mi volt az álláspontja a kiadatásról. A kormány döntött, ezért a kormánynak kell vállalnia a felelősséget - szögezte le.
Orbán Viktor miniszterelnök kedden azt mondta, ő mondta ki a döntést az azeri kiadatási ügyben, amelyben semmi olyan nem történt a magyar kormány döntése nyomán, amellyel előtte ne számoltak volna.
"Jóhiszeműen jártunk el"![m2](../../uploads/files/userfiles/images/kulfold/szept12/m2.JPG)
Martonyi János szerint az azeri fél egyértelmű kötelezettséget vállalt a büntetés folytatására, ezért a magyar kormány jóhiszeműen járt el. "A teljes biztosíték lehetetlen", de létezik jóhiszemű együttműködés, aminek azonban Azerbajdzsán nem tett eleget - fogalmazott. Szavai szerint fájdalmas és nem könnyű döntést hoztak a kiadatásról; ezzel utalt az évszázados jó magyar-örmény kapcsolatokra, a Magyarországon élő örményekre, valamint az örmény származású aradi vértanúkra.
A tárcavezető úgy látja, a jelenlegi helyzetben az indulatok csillapítása a feladat. Fontos, hogy minden lehetséges eszközt felhasználjanak ahhoz, hogy a feszültség ne növekedjen Azerbajdzsán és Örményország között, ez egyébként az ő érdekük is - mutatott rá. Megjegyezte, a jelenlegi helyzetben nem segítenek sem a túlzások, sem a sértegetések.
Kovács: ez nemzetközi botrány
Az ülést kezdeményező Kovács László szerint pártja részt akar venni a kárenyhítésben, de ehhez fel kell tárni a döntés okait és azt, hogy kiket terhel felelősség. Le kell vonni a tanulságokat, hogy többet ilyen hiba ne fordulhasson elő - mondta.
A szocialista politikus súlyos nemzetközi botránynak nevezte a történteket, és azt mondta, hiányzott az elnöki kegyelem lehetőségét érintő garancia az azeri féltől kapott dokumentumból.
Vona Gábor (Jobbik) arról beszélt, a vita "ki nem mondott" tárgya valójában az, hogy volt-e háttér-megállapodás Magyarország és Azerbajdzsán között. Kevés szó esik arról, hogy milyen hatással jár az ügy a magyar-azeri és a magyar-török kapcsolatokra - közölte. Hozzátette: óvatosnak kell lenni, nehogy elveszítsük "Azerbajdzsán jóindulatát".
Ertsey Katalin (LMP) azt emelte ki, hogy a kormányt senki sem kényszerítette a döntésre az azeri katonatiszt átadásáról.