„A gyermek érdekét kell nézni” – több pontban megkönnyítenék az örökbefogadást
Több pontban megkönnyítenék az örökbefogadási procedurát, csökkentenék az ezzel járó bürokráciát a törvényhozók. A módosításokról a munkaügyi és szociális bizottság titkárát, Csép Andreát kérdeztük.
Az örökbefogadási törvényt módosító tervezet jelenleg a jogi bizottság láttamozására vár, a munkaügyi és szociális bizottságon már átment. A gyerekek örökbe adhatóságát könnyíti egyebek mellett az a rendelkezés, amely szerint a gyermekvédelmi hatóságnak már nem kell a gyerek negyedfokú rokonai beleegyezését is kérje ahhoz, hogy örökbeadhatóvá nyilvánítsák, csak a harmadfokú rokonokét. Csép Andrea képviselő elmondta, már akkor megpróbálják felkeresni a gyermek rokonait, amikor állami gondozásba kerül, hogy felmérjék, nem-e gondoskodna mégis valamelyik rokon róla. Így tehát már a rendszerbe való bekerüléskor látják, hogy nagyjából milyen a rokonoknak a hozzáállása, magyarázta.
Módosítás született arról is, hogy az összeszokási szabadság idejére kapott juttatás egyenrangú legyen a gyermeknevelési szabadság ideje alatt kapott támogatással. A gyermek korától függetlenül jogosult az anya vagy apa ilyen egyéves szabadságra, részletezte a képviselő. Az ez idő alatt kapott juttatás ezidáig 1 700 lej volt, az adott szülő jövedelmétől függetlenül. A módosítás azonban azt írja elő, hogy akár csak a gyermeknevelési szabadság esetében, itt is az elmúlt 12 hónapi bér 85 százaléka járjon a szülőnek. Emellett az állam egy 600 lejes juttatást is biztosít az örökbefogadó szülőnek, tette hozzá Csép Andrea.
Továbbá a munkaügyi bizottságon átment tervezet szerint az örökbefogadó családok alkalmasságáról szóló bizonylat már nemcsak két évig, hanem öt évig lesz érvényes. A magyar kisebbségnek kedvez ugyanakkor az a módosítás, miszerint anyanyelvén kérheti az örökbefogadó pár a felkészítésnek a megtartását és a különböző pszichológiai kérdőíveknek, teszteknek a kitöltését.
„A gyermek érdekét kell nézni”
A legnagyobb vita a nemzetközi örökbefogadás kapcsán alakult ki a bizottságban, tudtuk meg Csép Andrea képviselőtől, amelynek végén az a döntés született, hogy nem módosítják a jelenlegi szabályozást, miszerint egy külföldön élő pár csak abban az esetben fogadhat örökbe romániai gyermeket, ha valamelyikük román állampolgár is.
„Végül a bizottságban nem egyeztünk bele abba, hogy bárki a Hágai Egyezményt aláíró országokból örökbe fogadhasson gyereket Romániában” – fogalmazott a Maszolnak. Érvei szerint ez azért nem járható út, mert a romániai örökbefogadó párok is éveket várnak egy gyermekre. „Nagyon kemény vita volt, mert azt mondták, hogy egy fogyatékkal élő gyermek ahelyett, hogy állami gondozásban maradjon itthon, Romániában, inkább engedjük, hogy elvigyék akár külföldre, mert más lehetőségek vannak. Én ezt megértem, de nem biztos, hogy pont azt a fogyatékkal élő gyereket fogják elvinni” – magyarázta.
Meggyőződése, hogy minden esetben a gyermek érdekét kell nézni, segíteni az örökbefogadást, „hogy ne az állam gondozza őket, hanem szerető családokhoz kerüljenek”, összegzett Csép Andrea.
A külföldön élő szülők esetében is hasonlóak az arányok, a legtöbben 3 és 6 év közötti gyermeket fogadtak örökbe (31 gyermek). Otthonra talált még nyolc 7 és 13 év közötti gyermek, és egy-egy nulla és két év közötti, valamint 14 és 17 év közötti. A tavaly örökbefogadott és külföldre vitt gyermek közül 27 fiú és 14 lány volt.
![Örökbefogadások 1999 és 2018 között | Forrás: ANPDCA](https://www.maszol.ro/uploads/files/userfiles/images/Screen%20Shot%202019-12-12%20at%2015_13_40.jpg)
2018 december 31-éig 3 123 gyermeket nyilvánítottak örökbefogadhatónak, közülül 2508-at a nehezen örökbeadható kategóriába soroltak, részletezi még az összesítés. Ugyaneddig a dátumig Romániában 2 335 leendő szülő rendelkezett érvényes alkalmasságról szóló bizonylattal, külföldön pedig 57-en.